Kiireettömiin ensihoidon tehtäviin vastataan moniammatillisella yhteistyöllä
![Hätäkeskuspäivystäjä virkavaatteissa työpisteellään.](/documents/25150957/157492449/2023_ekasikirja_45.jpg/85e5e499-500c-d5d2-5e79-505fe6fc1de2?t=1695363622835&width=1200)
Viime aikoina on uutisoitu paljon sosiaali- ja terveyspalvelujen ruuhkautumisesta, ja se koskee myös päivystystä ja ensihoitoa. Yhä useammin ensihoidolle päätyy myös kiireettömiä tehtäviä, joiden hoitamiseen on eri puolilla maata kehitetty moniammatillisia lähestymistapoja.
Kun hätäkeskuspäivystäjä vastaanottaa hätäilmoituksen, alkaa hän heti tekemään riskinarviota tapahtuneesta ja muodostamaan tilannekuvaa. Riskinarvio perustuu hätäkeskustoimintaan osallistuvan viranomaisen laatimaan tehtävänkäsittelyohjeeseen, jossa kerrotaan mitä pitää huomioida ja milloin on syytä hälyttää viranomainen paikalle.
Mikäli hätäkeskus määrittelee ensihoidon tehtävän kiireettömäksi D-luokan tehtäväksi, voidaan se alueen hälytysohjeen perusteella välittää esimerkiksi sairaanhoitajalle, joka soittaa potilaalle ja tekee hoidon tarpeen arvion sosiaali- ja terveystoimen kriteerien mukaisesti. Ne potilaat, joita ei ohjata ensihoidon yksikölle eli ambulanssille, voidaan esimerkiksi ohjata muulla kuljetuksella päivystykseen, tai he saavat puhelinneuvontaa ja jatkohoito-ohjeita, tai paikalle voidaan lähettää jokin muu terveys- tai sosiaalialan toimija. Monella alueella ensihoito tekee tiivistä yhteistyötä esimerkiksi kotisairaalan kanssa.
Terveydenhuollon tekemän hoidon tarpeen arvioinnin avulla saadaan ohjattua potilas todennäköisimmin tarkoituksenmukaisimman avun piiriin.
− Terveydenhuollon tekemä kiireettömien tehtävien puhelinkäsittely auttaa myös ensihoidon resurssien kohdentamisessa, jolla varmistetaan, että ensihoidon resurssit voidaan ensisijaisesti kohdentaa sairaskohtauksiin ja vakaviin vammautumisiin, toimialapäällikkö Ari Ekstrand Hätäkeskuslaitokselta täsmentää.
Kansalaiselle tämä näkyy mm. siten, että hätäkeskukseen soitetun puhelun jälkeen soittaja voi saada soiton tuntemattomasta numerosta. Tämä koskee kaikkea asiointia hätäkeskuksen kanssa, ja onkin tärkeää pitää puhelin vapaana hätäpuhelun jälkeen, ja vastata mahdolliseen soittoon.
− Hätäkeskuspäivystäjä kertoo ilmoittajalle, mikäli tehtävä ohjataan esimerkiksi puhelimitse tehtävään hoidontarpeen arvioon. Onkin tärkeää kuunnella, millaisia ohjeita hätälinjalta annetaan, ja toimia niiden mukaisesti. Mikäli tilanne muuttuu ennen avun saapumista tai viranomaisen yhteydenottoa, on tärkeää soittaa uudelleen 112, Ekstrand lisää.
Tutustu myös
EU-hanke tuo hätänumerotietoutta lapsille
Uusia työkaluja jaksamisen tueksi
Hätälinjalla kuuluu yhä enemmän sosiaalista hätää
112 Suomi -sovellukseen uusia ominaisuuksia
112 Suomi- sovellukseen tehdään ohjelmistopäivitys tänään 3. syyskuuta. Päivityksessä sovellukseen tuodaan uusi widget-ominaisuus ja parannetaan muun muassa vaaratiedotteiden näyttämiseen liittyvää toiminnallisuutta.
Ensihoidolle välitetyt tehtävät kääntyivät laskuun
Hätäkeskuslaitos välitti tammi-kesäkuun 2024 aikana noin puolet hätäilmoituksista tehtäväksi auttaville viranomaisille. Puolen vuoden tilastot osoittavat, että ensihoidolle välitettyjen tehtävien määrä laski 10 prosentilla viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
Yleinen ALV-kanta muuttuu – Vaikuttaa ilmoitinlaitteiden laskutukseen 1.9. alkaen
Yleinen ALV-kanta nousee 1. syyskuuta 24 prosentista 25,5 prosenttiin. Liiketaloudellisesti hinnoiteltavat ilmoitinlaitteet, jotka liitetään Hätäkeskuslaitokseen 1.9. jälkeen, laskutetaan uudella verokannalla.
Hyvä, paha verkko
Poliisin päivän teemana tänä vuonna on Hyvä, paha verkko. Verkon vaarat kuuluvat toisinaan myös hätälinjalla.
Lapsille opetetaan hätätilanteiden tunnistamista
Lapset ovat erinomaisia hätäilmoituksen tekijöitä, vaikkei heidän koskaan soisi joutuvan hätätilanteisiin. Lapsille on kuitenkin tärkeää opettaa hätänumeron oikeaa käyttöä siinä missä aikuisillekin.